-
Egy hét múlva becsöngetnek
A 2024/25-ös tanév utolsó tanítási napja 2025. június 20. lesz. A végzős középiskolásoknak 2025. április harmincadikán ér véget a tanév, a két évfolyamos részszakmára való felkészítést folytató szakiskolákban pedig 2025. május harmincadikán kell utoljára iskolába menni.
2024.09.02. -
Kalauz nélküli vonatok
Szeptember 30-tól a Budapest és Székesfehérvár közötti vonalon közlekedő S36 és G43-as járatokat, valamint a Déli pályaudvarról Százhalombattára és Pusztaszabolcsra induló S40-es vonatokat is bevonják a kalauz nélküli rendszerbe.
2024.08.30. -
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12.
E-közigazgatás: tavaly Magyarország fejlődött a leggyorsabban Európában
Tavaly az e-közigazgatás európai rangsorában Magyarország fejlődött leggyorsabban. A felkészültségi, úgynevezett Capgemini rangsorban a 23.-ról a 14. helyre léptünk előre. A hazai internetezők csaknem fele került on-line kapcsolatba a közigazgatással. Ez derül ki az Információs Társadalom és Trendkutató Központ (ITTK) 2006-os jelentéséből. A World Internet Project (WIP) adatai szerint tavaly a magyar internetezők csaknem fele (48%) lépett on-line kapcsolatba valamilyen közintézménnyel.
2007.04.09. 07:10 |
![](/_user/0/Image/PETER_01/net2.jpg)
A dokumentumból kiderül, hogy hazánkban 2006 végére kiépült az e-közigazgatás alap infrastruktúrája és jelentősen fejlődtek az ügyféloldali szolgáltatások. A kutatók ugyanakkor arra is felhívják a figyelmet, hogy a pozitív tendenciát 2007-ben csak a szolgáltató oldali eljárások, az ügyintézés egyszerűsítésével, modernizációjával és a szolgáltatások bővítésével lehet fenntartani. Ahhoz, hogy a felhasználókat szélesebb körben és magasabb szinten szolgálja az e-ügyintézés, a közigazgatás belső folyamatait is alaposan át kell alakítani.
A legtöbben (40%) információkat kerestek, űrlapokat és dokumentumokat egyelőre jóval kevesebben (16%) töltöttek le. Érdekes eredménye a felmérésnek, hogy míg az internetezők hazánkban általában jómódú, fiatal városiak, addig az e-közigazgatási szolgáltatások iránt inkább a középkorú, vidéki városokban élő felhasználók érdeklődnek. Az ITTK kutatói szerint jól látszik, hogy az infrastruktúra fejlesztése önmagában nem növeli sem az eszközök, sem az e-szolgáltatások felhasználóinak számát.
Döntő szerepe lehet viszont a kötelező vagy közhasznú szolgáltatásoknak. Nagy a jelentősége annak is, hogy a közigazgatásnak sikerül-e betartania a Ket (a közigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény) és az információszabadságról szóló törvény előírásait. Egyelőre az is kérdés, hogy a Közhálót sikerül-e állampolgári végpontokká alakítani és hány ponton áll majd rendelkezésre az e-ügyintézést segítő szakember.
A hazai e-ügyintézés fejlődése
• 2003-ban a hazai e-szolgáltatások csak 15%-os készültségi szintet értek el, ami 2006-ra felugrott 80%-ra, így ebben elértük az Európai Unió átlagát.
• A kötelezővé tett elektronikus adóbevallás következtében az Ügyfélkapun 2006 év végéig 400 ezren regisztráltak. 2007-ben már 1,2 millió vállalkozásnak kell elektronikus úton benyújtania az adó- és járulékbevallását.