-
Újabb Seuso felfedezés
Hónapok óta vizsgálják drónnal az egykori római kori épületegyüttes környékét Szabadbattyánban a Szent István Király Múzeum szakemberei. A legutóbbi drónfelvételek újabb kőépületek nyomát hozták elő a komplexumtól déli irányban. Kovács Loránd Olivér, a múzeum szakmai igazgatója elmondta, a cél az, hogy még idén geofizikai felmérést végezzenek a területen.
2024.09.11. -
Az agyag bűvös lelke
"Az agyagnak bűvös lelke van...." címmel nyílik kiállítás Gecző Anna Viktória munkáiból szeptember 12-én, csütörtökön este a Köfém Művelődési Házban. A tárlat október 2-ig látogatható.
2024.09.10. -
Kalász Márton emlékest
Kalász Mártonra emlékeztek a Szent István Művelődési Házban. A Székesfehérvárhoz ezer szállal kötődő költő-író legenda 90 éve született.
2024.09.11. -
Alba Regia Fotópályázat
Idén is meghirdette a VOKE Vörösmarty Művelődési Ház és Könyvtár és a MÁV Fotókör az „Alba Regia” Fotópályázatot. A kiírás szerint a pályázaton bárki részt vehet Székesfehérvárról és a város életéről készült képekkel, illetve szabadon választott témában készült fotóval.
2024.09.11.
"E szobor jelképe a mi...hazafias kötelességünknek
1915. augusztus 21-én délelőtt 12 izmos férfi egy hatalmas faládát cipelt fel a Városházára. A ládában egy hársfából készült szobor volt: a 260 centiméter magas vitéz alakot Rigele Alajos készítette és Lyka Döme pázmándi nagybirtokos adományozta Székesfehérvárnak. A nemzeti áldozatkészség fehérvári szobráról, Vértes vitézről Vizi László Tamás történész tartott rendkívül érdekes előadást a Városházán.
2015.09.20. 13:20 |
1915. augusztus 21-én délelőtt 12 izmos férfi egy hatalmas faládát cipelt fel a Városházára. A ládában egy hársfából készült szobor volt: a 260 centiméter magas vitéz alakot Rigele Alajos készítette és Lyka Döme pázmándi nagybirtokos adományozta Székesfehérvárnak. A szoborba 50 fillér adomány ellenében lehetett szöget verni, és a bevételt a hadiárvák, özvegyek és rokkantak támogatására fordították. A nemzeti áldozatkészség fehérvári szobráról Vértes vitézről Vizi László Tamás történész tartott rendkívül érdekes előadást a Városházán.
![](/_user/0/Image/000000Gergo2015/00szeptember/vertes01_1.jpg)
Teljesen világossá vált 1915 őszére, hogy a katonák nem térnek haza, "amire lehullnak a falevelek" és hosszú háborúra kell készülni – mondta a Városháza aulájában, Vértes vitéz szobra előtt összegyűlt népes hallgatóságnak Vizi László Tamás történész. A hírek akkoriban már arról számoltak be, hogy katonáink nagyon komoly véráldozatot szenvedtek és az államnak nem voltak olyan eszközei, amivel ezt a helyzetet kezelni tudták volna, ezért a civil lakosság fordultak segítségért. Vértes vitéz alakját a Héthárson eltemetett Tarczai Tamás síremlékénél látható vitézről mintázta Rigele Lajos szobrász, aki egyébként a fronton szolgált és miniszteri engedéllyel kapott eltávozást azért, hogy elkészítse a szobrot és részt vegyen annak avatásán.
![](/_user/0/Image/000000Gergo2015/00szeptember/vertes03.jpg)
Aki szeget vásárolt az névre szóló emléklapot is kapott az adományozásról, de kitűzőt, sőt kis Vértes vitéz szobrocskát is lehetett venni. Az előadáson Vizi László Tamás arra hívta fel a hallgatóság figyelmét, hogy minden bizonnyal ezekből a szobrocskákból több is megmaradhatott, de a múzeumban sajnos nincs egyetlen darab sem. (Ha bárkinek tudomása van ilyen szobrocskáról, kérjük írjon nekünk a fehervar@fehervar.hu címre és üzenetét eljuttatjuk Vizi László Tamás történésznek.)
A szobor 1915 szeptember 8-i avatásán az első szöget, ami aranyból volt, az uralkodó nevében gróf Széchenyi Viktor verte a szobor képzeletbeli szívébe, majd Prohászka Ottokár püspök és Saára Gyula a város akkori polgármestere adományozott és vert szöget a szoborba. A fronton szolgáló székesfehérvári 69-es gyalogezred is gyűjtést szervezett és 1200 koronát gyűjtöttek össze, azonban a legnagyobb adományt a Székesfehérvári 17-es Magyar Királyi Honvéd Gyalogezred adta, összesen 3160 koronát. 1916 végéig összesen 37.684 koronát gyűjtöttek a hadiárvák, özvegyek és rokkantak támogatására.
![](/_user/0/Image/000000Gergo2015/00szeptember/vertes02_1.jpg)
Vizi László Tamás arról is beszélt előadásában, hogy nem csak Székesfehérváron, hanem sokfelé a világban, Európán kívül is vannak áldozatkészség szobrok, amiket a különböző nemzetek, a nagy történelmi alakjaikról mintáztak.
A Vértes vitéz szobor egészen 1918 decemberéig állt a Városháza előtt és mintegy 27 ezer szöget vertek bele az adományozók. Az akkori városvezetés Saára Gyula polgármester vezetésével pedig úgy döntött, hogy meg kell próbálni megőrizni a szobrot. A legtöbb helyen egyébként megsemmisültek az áldozatkészség szobrok és mindössze fényképek maradtak meg ezekről, a fehérvári Vértes vitéz pedig igazi kuriózum, ami szinte teljesen épen megmaradt, mindössze a kardja hiányzik, de úgy tudjuk, hogy hamarosan pótolják a vitéz elengedhetetlen "szerszámát". Ez annak köszönhető, hogy bekerült a múzeum gyűjteményébe. Mi fehérváriak igazán büszkék lehetünk erre, mert a várost 1919-ben megszálló román hadsereg és a 1945-ben a város szinte teljes rombadöntése sem pusztította el és egyedülálló az országban, hogy ilyen épen megmaradt. A szobor a múzeum raktárából a rendszerváltoztatás után "került elő" és a Szent István Király Múzeum bejáratában helyezték el és nemrégiben vitték át a Városházára, oda, ahol először felállították.