-
Horváth Hella alkotásai
Rendhagyó kiállítás nyílt a Katolikus Szeretetszolgálat Országos Papi Otthonában hétfőn. A fehérvári alkotó, Horváth Hella festményeiről, az alkotás folyamatáról és annak jótékony hatásairól is mesélt az otthon lakóinak. A kiállításhoz kapcsolódóan kézműves foglalkozásokat is terveznek, amelyen többek között festenek és megismerik az origami alapjait is.
2024.09.09. -
Aranyat érő beszélgetések
Folytatódnak az új kulturális évadban az Aranyat érő beszélgetések az Aranybulla Könyvtárban. Szeptember 12-én, csütörtökön 17.00 órakor a Sztanó Hédi – Székely Levente házaspárral találkozhat a közönség. A belépés díjtalan.
2024.09.09. -
Huszárok Gorsiumban
Sport és családi napot rendeztek Tácon. A sportos életre való ösztönzés mellett az egész napos programon a Gorsium Régészeti Park római kort követő történelmét is bemutatták a különböző korok hagyományőrző csoportjai.
2024.09.09. -
Évadnyitó és díjátadó
Évadnyitót tartott az Alba Regia Szimfonikus Zenekar. Az eseményen első ízben adták át az Év zenésze, illetve az Év operatív dolgozója elismeréseket.
2024.09.06.
Húsvét vasárnap - Krisztus feltámadását ünnepli a keresztény világ
Húsvét vasárnapján a keresztény egyházak Jézus feltámadására emlékeznek, s országszerte szentmiséket, istentiszteleteket tartanak. A Biblia szerint Jézus - pénteki keresztre feszítése után - a harmadik napon, vasárnap feltámadt. Rómában Húsvét vasárnapján közel hatvan nyelven mond a katolikus egyház feje köszöntőt, a Szent Péter téri "urbi et orbi" áldás celebrálásakor. A húsvét egybeesik a tavaszi napéjegyenlőség idején tartott termékenységi ünnepekkel is, amelynek elemei a feltámadás, az újjászületés.
2014.04.20. 07:38 |
Húsvét vasárnapján a keresztény egyházak Jézus feltámadására emlékeznek, s országszerte szentmiséket, istentiszteleteket tartanak. A Biblia szerint Jézus - pénteki keresztre feszítése után - a harmadik napon, vasárnap feltámadt. Rómában Húsvét vasárnapján közel hatvan nyelven mond a katolikus egyház feje köszöntőt, a Szent Péter téri "urbi et orbi" áldás celebrálásakor.
![](/_user/0/Image/00000Peter_2014/aprilis/vasarnap02.jpg)
Jézus megváltotta minden ember bűnét, feltámadásával pedig győzelmet aratott a halál felett. Az eredetileg zsidó ünnep (héber nyelven pészah) az egyiptomi fogságból való szabadulás ünnepe volt. A húsvét egybeesik a tavaszi napéjegyenlőség idején tartott termékenységi ünnepekkel is, amelynek elemei a feltámadás, az újjászületés. Sok országban szokás e napon a napfelkeltét egy magas hegy tetején várni. Ehhez több hiedelem kapcsolódik - egyik szerint a felkelő nap Krisztus feltámadásának bizonyítéka, a másik szerint aki jól figyel, megláthatja benne a Krisztust jelképező bárányt a zászlóval.
A húsvéti bárány
A húsvéti bárány
A húsvéti tojás ajándékozása sok országban e napon történik, nálunk a hétfői locsoláshoz tartozik. A hagyományos sonkát már szombat este, a böjt lezárásával megkezdik. Vasárnap a sonka mellé tojást, tormát fogyasztanak. E nap ünnepi étele a bárány. Az Ószövetségben a zsidó húsvét eledele a bárány volt, amelynek hiba nélkülinek kellett lennie. Mindez arra emlékeztette a zsidó vallású embereket, hogy az egyiptomi fogság végén bárányvérrel jelölték meg az ajtófélfákat, hogy az egyiptomiak elsőszülöttjeire lesújtó Isten a zsidó emberek házait megkímélje. Ahogy a húsvéti bárány megmentette a zsidóságot az egyiptomi fogságból, a kereszténység tanítása szerint úgy mentette meg Jézus az egész emberiséget a haláltól, ezért nevezi a kereszténység Krisztust Isten bárányának.
Hajnali mise húsvét vasárnap
A húsvét vasárnap hajnali ünnepi mise hagyománya az V. századra vezethető vissza. A szertartás során a szentlecke után a XI. századtól kezdődően éneklik a sequentia elnevezésű miseéneket, amely a feltámadt Krisztusnak, a kereszténység "húsvéti bárányának" a dicséretéről szól. A húsvéti ünneplés részeként a húsvéti gyertya mindig a szentély vagy az oltár közelében áll. A húsvéti gyertya Jézusra, a "világ világosságára" emlékezteti a híveket.