-
Újabb Seuso felfedezés
Hónapok óta vizsgálják drónnal az egykori római kori épületegyüttes környékét Szabadbattyánban a Szent István Király Múzeum szakemberei. A legutóbbi drónfelvételek újabb kőépületek nyomát hozták elő a komplexumtól déli irányban. Kovács Loránd Olivér, a múzeum szakmai igazgatója elmondta, a cél az, hogy még idén geofizikai felmérést végezzenek a területen.
2024.09.11. -
Az agyag bűvös lelke
"Az agyagnak bűvös lelke van...." címmel nyílik kiállítás Gecző Anna Viktória munkáiból szeptember 12-én, csütörtökön este a Köfém Művelődési Házban. A tárlat október 2-ig látogatható.
2024.09.10. -
Kalász Márton emlékest
Kalász Mártonra emlékeztek a Szent István Művelődési Házban. A Székesfehérvárhoz ezer szállal kötődő költő-író legenda 90 éve született.
2024.09.11. -
Alba Regia Fotópályázat
Idén is meghirdette a VOKE Vörösmarty Művelődési Ház és Könyvtár és a MÁV Fotókör az „Alba Regia” Fotópályázatot. A kiírás szerint a pályázaton bárki részt vehet Székesfehérvárról és a város életéről készült képekkel, illetve szabadon választott témában készült fotóval.
2024.09.11.
Szent Erzsébet legendája - a fehérváriak is élőben követhették az előadást
Liszt Ferenc nagyszabású zenei freskójának ősbemutatóját 1865. augusztus 15-én tartották a Pesti Vigadóban. 150 évvel később, ugyanazon napon és helyszínen a legenda újra életre kelt a Magyar Művészeti Akadémia jóvoltából. Az előadást a fehérváriak is élőben követhették a szombaton este a Barátság moziban.
2015.08.15. 22:46 |
Liszt Ferenc nagyszabású zenei freskójának ősbemutatóját 1865. augusztus 15-én tartották a Pesti Vigadóban. 150 évvel később, ugyanazon napon és helyszínen a legenda újra életre kelt a Magyar Művészeti Akadémia jóvoltából. Az előadást a fehérváriak is élőben követhették a szombaton este a Barátság moziban.
A grandiózus, mintegy két és fél órás oratórium előadásában az énekes szólisták, a szimfonikus nagyzenekar mellett egy több mint százfős kórus és gyerekkar vett részt. A hat tétel Árpádházi Szent Erzsébet életének egy-egy jelenetét ábrázolta – nagyon is valóságos minták alapján, hiszen a mű megalkotásához az egyik legfontosabb inspirációt Liszt számára a wartburgi kastély falfestményei, Moritz von Schwind munkái adták. A világhírű énekesnő, Marton Éva és Kocsár Balázs karmester elképzelései alapján megszülető különleges produkció rekonstruálta az ősbemutatón elhangzott, de később feledésbe merült, Ábrányi Kornél által írt, egyéni hangú magyar nyelvű librettót is.
Az oratórium cselekményét a freskók alapján Liszt második élettársa, Carolyne Sayn Wittgeinstein vázolta fel, a szövegkönyvet Otto Roquette német költő írta. Liszt már 1857-ben hozzákezdett a komponáláshoz, de csak 1862 augusztusában fejezte be a nagyszabású művet. Az oratóriumot eredetileg a cselekmény helyszínén, Wartburg várában szerette volna bemutatni, erre viszont még öt évet kellett várnia. Az ősbemutató helyszíne az újjáépített pesti Vigadó lett 1865. augusztus 15-én, a Liszt alapította Pest-budai Zenede 25 éves jubileuma alkalmából.
A mű háromszor csendült fel Liszt vezénylete alatt, az augusztus 14-i főpróbán, magán az előadáson, és a 23-i ismételt hangverseny során. A magyarok lelkesedése minden várakozást felülmúlt: Liszt beszámolója szerint mintegy 2000 hallgató kísérte lankadatlan figyelemmel a hangversenyt, érzése szerint szinte ”részt vettek” az előadásban, amelynek apparátusa szintén nem volt csekély: a zeneszerző 500-ra becsülte számukat.