-
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12. -
1100 éve Európában
Székesfehérváron indul az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban című kulturális programsorozat: augusztus 10. és 16. között 14 programmal várják az érdeklődőket a kultúrstratégiai intézmények a Székesfehérvári Királyi Napok kísérőrendezvényeként.
2024.08.06. -
Folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése; az eddigi vizsgálatok számos szabálytalanságot tártak fel. A szabályszegők most még többet kockáztatnak. Augusztus 1-jétől ugyanis duplázódott a mulasztási bírság, így akár kétmillió forintos szankcióval is számolhat például az, aki be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztat, vagy elmulasztja a nyugtaadást.
2024.08.04.
200 éve született Székesfehérváron Ybl Miklós
Ybl Miklós építész, a historizmus (eklektika) európai rangú képviselője, a 19. század második felének legnagyobb magyar építésze, a budapesti Operaház megalkotója, kétszáz éve, 1814. április 6-án született Székesfehérváron. Az idei esztendő Ybl-emlékév, amelynek során különböző programokkal állítanak emléket a világhírű építésznek.
2014.04.06. 10:28 |
Ybl Miklós építész, a historizmus (eklektika) európai rangú képviselője, a 19. század második felének legnagyobb magyar építésze, a budapesti Operaház megalkotója, kétszáz éve, 1814. április 6-án született Székesfehérváron. Az idei esztendő Ybl-emlékév, amelynek során különböző programokkal állítanak emléket a világhírű építésznek.
![](/_user/0/Image/00000Gergo_2014/aprilis/ybl01.jpg)
Német eredetű családból származott, apja jómódú kereskedő volt. A bécsi Polytechnikumban tanult, majd 1832-től Pesten a Pollack Mihály tervezte Ludovika és a Nemzeti Múzeum építkezésén segédkezett. 1836-tól Bécsben Heinrich Koch alkalmazta irodájában, s közreműködött a prágai Kinsky-palota építésénél. 1840-42-ben a müncheni akadémián folytatta építészeti stúdiumait, közben Itáliában tett tanulmányutat. Hazatérve - mivel nem vették fel a Pesti Építő Céhbe, és így nem vállalhatott munkát -, Pollack Mihály Ágost nevű fiával társult, közösen építették át Batthyány Lajos gróf ikervári kastélyát.
1847 és 1851 között Fóton élt a Károlyi-család építészeként, ekkor tervezte a Károlyiak fóti és radványi kastélyát, valamint a kaplonyi és fóti templomot. 1851 nyarán, ifjú házasként visszaköltözött Pestre - felesége grazi születésű nevelőnő volt -, és hamarosan a főúri világ legkedveltebb építésze lett. Első nagy alkotásai a keleti elemekkel tűzdelt romantikus stílus jegyében születtek: a fóti római katolikus templom, a világháborúnak áldozatul esett pesti Nemzeti Lovarda, a Múzeum körúti Unger-ház, a Széchenyiek nagycenki temploma.
Második itáliai tanulmányútja után, 1860-tól az olasz reneszánsz stílus újjáteremtése foglalkoztatta. Munkássága érettebb szakaszában többnyire neoreneszánsz stílusú alkotásokat emelt, mint a Budai Takarékpénztár a második világháborúban elpusztult palotája a Clark Ádám téren, a Ganz-mauzóleum, a Kálvin téri (később lebombázott) Geist-ház, valamint a Nemzeti Múzeum mögötti Károlyi- és Festetics-paloták. 1865-ben építette fel a Sándor utcai úgynevezett Régi Képviselőházat (a mai Olasz Intézetet), s ezen a környéken a Pálffy- és a Degenfeld-paloták is az ő művei.
Budapesti bérházak és paloták, vidéki kastélyok mellett a megépítette a Rácz fürdő gőzfürdőjét és a Pesti Hazai Takarékpénztár Egyetem utcai intézetét, a margitszigeti Margitfürdőt a köréje emelt szállásokkal, pavilonokkal, ivócsarnokkal (az épületegyüttes a második világháborúban megrongálódott, és nagy részét lebontották).
1870-től sorra készültek legjelentősebb neoreneszánsz alkotásai: a Fővámház (a mai Közgazdaságtudományi Egyetem), a Várkert Bazár és a Várkert Kioszk, a Károlyi család számára megépítette a parádsasvári és parádfürdői kastélyt, valamint a parádfürdői Cifra Istállót. Hild József építész szakmai örököseként 1867-ben ő vette át, és neoreneszánsz stílusban folytatta az addig klasszicista stílusban készülő Szent István-bazilika építését, és az ő tervei szerint építették át a Nemzeti Casino számára a Hatvani utcai Cziráky-palotát. Az ő munkája az egykor a Kálvin téren álló Danubius-kút Fessler Leó szobraival, valamint a budavári királyi palota krisztinavárosi szárnya és nagy udvara is.
A budapesti Operaház a századfordulón. Lovas kocsik közlekednek a sétáló polgárok között. MTI Fotó: Reprodukció A budapesti Operaház a századfordulón. Lovas kocsik közlekednek a sétáló polgárok között. Fő műve és egyben legszebb épülete, a budapesti Operaház 1875 és 1884 között készült el. Ennek tervezésére 1873-ban nemzetközi tervpályázatot írtak ki, a bíráló bizottság Ybl tervét fogadta el, amelyet ő többször átdolgozott, felhasználva több pályamű elemeit. A munkálatok 1875 októberében kezdődtek, és néhány hónap múlva az építkezés vezetését is a kevés szavú mesterre bízták. Európa egyik legszebb dalszínháza, amelyet nemcsak megjelenése, belső terei is a kor kiemelkedő alkotásává tesznek, 1884. szeptember 27-én a királyi család jelenlétében nyitotta meg kapuit.
Ybl elnöke volt a Magyar Mérnök és Építész Egyletnek, tagja a fővárosi törvényhatósági bizottságnak és 1885-től a főrendiháznak. 1882-ben fényes külsőségek közepette ünnepelték 50 éves építészi jubileumát, bánatára azonban a Magyar Tudományos Akadémia - jóllehet székházának építésében részt vett - nem fogadta kebelébe. Ybl Miklós Budapesten halt meg 76 éves korában, 1891. január 22-én.
Az ő nevét viseli az 1953-ban alapított legrangosabb magyar építészeti kitüntetés, továbbá a Szent István Egyetem Építéstudományi Kara Budapesten, a 2002-ben magyar csillagászok által felfedezett 166886 jelű kisbolygó, monográfiáját unokaöccse, Ybl Ervin írta meg 1956-ban.
Halálának évfordulóján, 2014. január 22-én emlékév kezdődött, melynek során születésének 200. évfordulója alkalmából különböző programokkal állítanak emléket a világhírű magyar építésznek, ebben az évben Ybl születésnapján, és nem március 15-én a Magyar Állami Operaházban adják át az építészeknek járó, nevét viselő díjat. Az Ybl-emlékév kiemelkedő eseménye volt a felújított Várkert Bazár április 3-i átadása. Az olasz, német és francia függőkertek mintájára tervezett neoreneszánsz építmény 1875-83 között épült, 1987-ben a világörökség része lett, de 1996 óta a világ száz legveszélyeztetettebb műemlékének egyike volt. A hitelesen rekonstruált Várbazár a hozzá kapcsolódó közlekedésfejlesztéssel a királyi vár kapuja lett.