-
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12. -
1100 éve Európában
Székesfehérváron indul az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban című kulturális programsorozat: augusztus 10. és 16. között 14 programmal várják az érdeklődőket a kultúrstratégiai intézmények a Székesfehérvári Királyi Napok kísérőrendezvényeként.
2024.08.06. -
Folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése; az eddigi vizsgálatok számos szabálytalanságot tártak fel. A szabályszegők most még többet kockáztatnak. Augusztus 1-jétől ugyanis duplázódott a mulasztási bírság, így akár kétmillió forintos szankcióval is számolhat például az, aki be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztat, vagy elmulasztja a nyugtaadást.
2024.08.04.
68 ezer jelölt indul három hét múlva az önkormányzati választásokon
Három hét múlva szavazhat az ország mintegy 8,2 millió választópolgára arról, kik képviseljék őket a következő négy évben saját településükön és a megyei közgyűlésbe. Összesen 68 ezer jelölt indulhat (négy évvel ezelőtt 88 ezren voltak, de akkor a mostani 17 ezer helyett 25 ezer települési képviselőt lehetett választani).
2010.09.12. 10:31 |
![](../../../../../_user/0/Image/000Gergo_2010/augusztustol%202/valasztas02.jpg)
A választások előtt három héttel már eldőlt, kik indulhatnak az október 3-i megmérettetésen: összesen 68 ezer jelölt indulhat (négy évvel ezelőtt 88 ezren voltak, de akkor a mostani 17 ezer helyett 25 ezer települési képviselőt lehetett választani). A jelöltek túlnyomó többsége - ahogy a korábbi választásokon is - függetlenként vesz részt a megmérettetésen.
Az elmúlt napokban döntöttek a helyi (és a megyei listák esetében a területi) választási bizottságok az egyes szavazólapok "képéről", imprimálták azokat (az imprimálás a szavazólap nyomtatási engedélyének megadása). A szavazólap adattartalmának, képének elfogadása elleni jogorvoslati idő rendhagyóan rövid, mindössze egy napos. (A választási eljárásban az általános jogorvoslati idő két nap.)
Ha a helyi szavazólapok elfogadása ellen valaki jogorvoslattal élt, azt a területi választási bizottság bírálja el. Ha pedig a megyei (illetve fővárosi) szavazólapok képe ellen nyújtottak be jogorvoslati kérelmet, az az Országos Választási Bizottság (OVB) elé kerül. Az OVB ezért várhatóan most vasárnap is ülést tart. Vitát általában a jelölőszervezetek logója okoz, mert egyes pártoknak a négyzetbe, míg másoknak a körbe rajzolt logó "kedvezne" aszerint, hogy a pártjelvény milyen formájú. A választási bizottságok ezért arra törekednek, hogy a pártjelvények hasonló nagyságúak legyenek a szavazólapon.
Október 3-án közel 3.200 településén választanak képviselőket, polgármestereket - Budapesten főpolgármestert -, valamint a megyei közgyűlés tagjait. Az önkormányzati választás - szemben az országgyűlésivel - egyfordulós, és érvényességi küszöb sincs. Ez azt jelenti, hogy elvileg akár egyetlen leadott szavazattal is mandátumot lehet szerezni.
Az októberi megmérettetésen induló jelöltek a kampányukhoz - szemben az országgyűlési választásokkal - nem kapnak állami támogatást, de a szimpatizánsaiktól kapott pénzekből korlátlanul költekezhetnek. A mostani választás az első, amikor az új jogszabálynak köszönhetően a kampánycsend egy nappal lerövidül, így az a választás napján, vasárnap hajnali 0 órakor lép életbe.
A helyi kisebbségi választásokat is október 3-án tartják, de a kisebbségi szavazást külön szavazókörökben rendezik. A kisebbségi szavazáson csak az vehet részt, akit korábban - jelentkezése alapján - a helyi jegyző felvett a kisebbségi jegyzékbe. Minden településen, ahol kisebbségi választást írtak ki, négy kisebbségi képviselő választható meg.