-
Egy hét múlva becsöngetnek
A 2024/25-ös tanév utolsó tanítási napja 2025. június 20. lesz. A végzős középiskolásoknak 2025. április harmincadikán ér véget a tanév, a két évfolyamos részszakmára való felkészítést folytató szakiskolákban pedig 2025. május harmincadikán kell utoljára iskolába menni.
2024.09.02. -
Kalauz nélküli vonatok
Szeptember 30-tól a Budapest és Székesfehérvár közötti vonalon közlekedő S36 és G43-as járatokat, valamint a Déli pályaudvarról Százhalombattára és Pusztaszabolcsra induló S40-es vonatokat is bevonják a kalauz nélküli rendszerbe.
2024.08.30. -
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12.
A lakosság túlnyomó többsége büszke arra, hogy magyar
A lakosság négyötöde nagyon büszke vagy büszke, míg egyötödük egyáltalán nem, vagy nem túl büszke arra, hogy magyar – ez derül ki a TÁRKI és az Image Factory nemzeti büszkeséget vizsgáló közvélemény-kutatásából. A felmérés azt vizsgálta, hogy a lakosság, a politika, az üzleti élet és a média hogyan viszonyul a nemzeti büszkeséghez.
2008.06.25. 11:41 |
A lakosság négyötöde nagyon büszke vagy büszke, míg egyötödük egyáltalán nem, vagy nem túl büszke arra, hogy magyar – ez derül ki a TÁRKI és az Image Factory nemzeti büszkeséget vizsgáló közvélemény-kutatásából. A felmérés azt vizsgálta, hogy a lakosság, a politika, az üzleti élet és a média hogyan viszonyul a nemzeti büszkeséghez.
Míg 2005-ben tízből négyen voltak nagyon büszkék arra, hogy magyarok, idén már csak tízből hárman gondolták így - olvasható a felmérésben, amely hozzáteszi: a válaszadók legtöbbjét a magyar sportolók jó nemzetközi szereplése tölti el büszkeséggel.
Kiderült a kutatásból emellett az is, hogy tíz felnőttből kilenc szerint a magyar tudósok felfedezései nagyban hozzájárultak a világ technológiai fejlődéséhez, és ugyanennyien büszkék a magyar konyhára is. A megkérdezettek négyötöde úgy vélte, hogy a magyar képzőművészet és irodalom képviselői a világ élvonalába tartoznak; tízből heten pedig nagyon büszkék a magyar lányok szépségére.
A kutatás szerint az emberek háromnegyede - ha választhatna - szívesebben lenne magyar állampolgár, mint más ország állampolgára. A nemzeti büszkeség és a politika kapcsolatáról a TÁRKI felmérése azt írja: az 1989-90-es rendszerváltás hozta felszínre a nemzeti identitás és büszkeség sokáig elhallgatott kérdéseit, amelyek jelentős része a XX. század ellentmondásos eseményeiről folytatott vitákban jelentkezett.
Az üzleti élet és a nemzeti büszkeség összefüggéseit vizsgálva a kutatás megállapította, hogy a gazdasági szféra szereplői "idejekorán itthon is felismerték a magyarságra való büszkeség marketingértékét". Mint írják, a vállalatok előszeretettel állítanak marketingtevékenységük középpontjába egy-egy nemzeti büszkeségre okot adó ikont, eseményt, sikert, tárgyat, bízva annak imázsépítő erejében.
A médiumok közül - a TÁRKI vizsgálata szerint - szinte csak a közszolgálati csatornák műsorába férnek bele rendszeresen a nemzeti büszkeség tárgykörébe tartozó témák: itt rendszerezett sorozatokban is sorra veszik az arra okot adó hazai teljesítményeket.
A TÁRKI 2008 májusában végzett közvélemény-kutatásában 1010 embert kérdezett meg, akik nem, életkor, iskolai végzettség és lakóhely szerint reprezentálják a magyar felnőtt lakosságot.
Míg 2005-ben tízből négyen voltak nagyon büszkék arra, hogy magyarok, idén már csak tízből hárman gondolták így - olvasható a felmérésben, amely hozzáteszi: a válaszadók legtöbbjét a magyar sportolók jó nemzetközi szereplése tölti el büszkeséggel.
Kiderült a kutatásból emellett az is, hogy tíz felnőttből kilenc szerint a magyar tudósok felfedezései nagyban hozzájárultak a világ technológiai fejlődéséhez, és ugyanennyien büszkék a magyar konyhára is. A megkérdezettek négyötöde úgy vélte, hogy a magyar képzőművészet és irodalom képviselői a világ élvonalába tartoznak; tízből heten pedig nagyon büszkék a magyar lányok szépségére.
A kutatás szerint az emberek háromnegyede - ha választhatna - szívesebben lenne magyar állampolgár, mint más ország állampolgára. A nemzeti büszkeség és a politika kapcsolatáról a TÁRKI felmérése azt írja: az 1989-90-es rendszerváltás hozta felszínre a nemzeti identitás és büszkeség sokáig elhallgatott kérdéseit, amelyek jelentős része a XX. század ellentmondásos eseményeiről folytatott vitákban jelentkezett.
Az üzleti élet és a nemzeti büszkeség összefüggéseit vizsgálva a kutatás megállapította, hogy a gazdasági szféra szereplői "idejekorán itthon is felismerték a magyarságra való büszkeség marketingértékét". Mint írják, a vállalatok előszeretettel állítanak marketingtevékenységük középpontjába egy-egy nemzeti büszkeségre okot adó ikont, eseményt, sikert, tárgyat, bízva annak imázsépítő erejében.
A médiumok közül - a TÁRKI vizsgálata szerint - szinte csak a közszolgálati csatornák műsorába férnek bele rendszeresen a nemzeti büszkeség tárgykörébe tartozó témák: itt rendszerezett sorozatokban is sorra veszik az arra okot adó hazai teljesítményeket.
A TÁRKI 2008 májusában végzett közvélemény-kutatásában 1010 embert kérdezett meg, akik nem, életkor, iskolai végzettség és lakóhely szerint reprezentálják a magyar felnőtt lakosságot.