-
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12. -
1100 éve Európában
Székesfehérváron indul az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban című kulturális programsorozat: augusztus 10. és 16. között 14 programmal várják az érdeklődőket a kultúrstratégiai intézmények a Székesfehérvári Királyi Napok kísérőrendezvényeként.
2024.08.06. -
Folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése; az eddigi vizsgálatok számos szabálytalanságot tártak fel. A szabályszegők most még többet kockáztatnak. Augusztus 1-jétől ugyanis duplázódott a mulasztási bírság, így akár kétmillió forintos szankcióval is számolhat például az, aki be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztat, vagy elmulasztja a nyugtaadást.
2024.08.04.
A szaloncukor története - hogyan készül ma a karácsonyi csemege?
A szaloncukor őse, a fondantcukorka készítése a XVII. század végén Franciaországban terjedt el először. A fondant jelentése szó szerint olvadó cukorka, magyarul puhacukorkának hívjuk. Magyarországra a német cukrászok hozták be a XIX. század első harmadában. A szaloncukor gyártása többféle módon történhet. Másképpen készül a töltött, a mártott és az öntött szaloncukor.
2010.12.17. 11:40 |
A szaloncukor őse, a fondantcukorka készítése a XVII. század végén Franciaországban terjedt el először. A fondant jelentése szó szerint olvadó cukorka, magyarul puhacukorkának hívjuk. Magyarországra a német cukrászok hozták be a XIX. század első harmadában.
A fondant kezdetben, üstben, lábasban szabadtűzön főzték. Kézzel formázták, majd a XIX. század végén megjelentek a fondant készítő gépek, amelyekkel a jelenlegi Bonbonetti Csoport elődje gyártott már szaloncukrot.
A szaloncukor gyártása többféle módon történhet. Másképpen készül a töltött, a mártott és az öntött szaloncukor. A töltött szaloncukroknál a gyártás a krém készítésével kezdődik, majd egy úgynevezett csokihüvelyt képeznek, amelybe a kész krémet betöltik, és egy csokiréteggel zárják le az alját. Hűtés után kiszedik a formából a szaloncukrokat, amelyek ezután szemenként csomagolásra kerülnek. A töltött szaloncukrok jellemzője, hogy csokoládé bevonattal és különbözős ízesítésű krémmel készülnek. A fémgőzölt fóliába bújtatott szaloncukrokat végül az íznek megfelelő tasakokba vagy dobozokba csomagolják.
A mártott szaloncukor fondantjához tejport és egyéb összetevőket adnak, például mazsolát. Ezt összekeverik, majd egy formázó berendezésen kialakítják a szaloncukor formáját. Ezután következik a csokoládéval vagy kakaós bevonómasszával történő mártás. Mártás után a szemeket lehűtik és csomagolják a kész szaloncukrokat. Az öntött (leggyakrabban zselés) szaloncukor kristálycukor, pektin és ízesítéstől függően egyéb összetevők 122 °C-ra történő főzésével készül. A zselét melegen formába öntik, majd 8 óra múlva, amikor megszilárdult, kiveszik és a legalább 36°C -os bevonat kerül rá. A hűtés után jöhet a csomagolás.
A szaloncukorka készítés műveletei közül a csomagolás tartotta meg legtovább a kézimunkaigényt. Kézzel rojtozták a csomagolópapírt, kézzel préselték rá a sztaniolt (alufólia) még a XX. század első felében is, a kisebb kézműipari műhelyekben még a II. világháború végén is kézzel végezték ezt a munkát. A géppel történő csomagolást a XX. század első harmadában a jelenlegi Bonbonetti Csoport elődje kezdte el, ők a két világháború között már csak géppel csomagolták a szaloncukorkát.