-
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12. -
1100 éve Európában
Székesfehérváron indul az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban című kulturális programsorozat: augusztus 10. és 16. között 14 programmal várják az érdeklődőket a kultúrstratégiai intézmények a Székesfehérvári Királyi Napok kísérőrendezvényeként.
2024.08.06. -
Folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése; az eddigi vizsgálatok számos szabálytalanságot tártak fel. A szabályszegők most még többet kockáztatnak. Augusztus 1-jétől ugyanis duplázódott a mulasztási bírság, így akár kétmillió forintos szankcióval is számolhat például az, aki be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztat, vagy elmulasztja a nyugtaadást.
2024.08.04.
Drámaian megnőtt az özönvízszerű esőzések száma
Drámaian nőtt az extrém esőzések száma a világon 1980 óta - írták német kutatók a Climate Change című szaklap friss számában. A Potsdami Klímakutatási Intézet tudósai szerint az emelkedés nagyrészt a klímaváltozás számlájára írható. A klímaváltozással való összefüggést a kutatók arra a fizikai tényre alapozták, hogy a melegebb levegő több vizet vesz fel, ebből több csapadék képződik.
2015.07.09. 08:23 |
Drámaian nőtt az extrém esőzések száma a világon 1980 óta - írták német kutatók a Climate Change című szaklap friss számában. A Potsdami Klímakutatási Intézet tudósai szerint az emelkedés nagyrészt a klímaváltozás számlájára írható. A klímaváltozással való összefüggést a kutatók arra a fizikai tényre alapozták, hogy a melegebb levegő több vizet vesz fel, ebből több csapadék képződik.
![](/_user/0/Image/000000Peter2015/julius/ozonviz1.jpg)
"Az elmúlt 30 év tíz extrém esőzéséből egyet okozott a régóta zajló felmelegedés, a vizsgált évek közül a legutolsóban, 2010-ben már minden negyediket" - hangsúlyozta Dim Coumou, a tanulmány társszerzője. A kutatók a világ ezer mérőállomásának 1901 és 2010 között mért adatait elemezték statisztikai módszerekkel, figyelembe véve a - többek között az El Nino és a La Nina okozta - természetes ingadozásokat. Eredményeik szerint 1980-ig a szélsőséges esőzések gyakoriságát természetes tényezők magyarázták, ezután azonban váratlanul megemelkedett az előfordulásuk.
Az egyes kontinenseket eltérően érintette a változás: a nedvesebb területeken erősebb volt az emelkedés: Délkelet-Ázsiában 56 százalékos, Európában 31 százalékos növekedést mértek. A klímaváltozással való összefüggést a kutatók arra a fizikai tényre alapozták, hogy a melegebb levegő több vizet vesz fel, ebből több csapadék képződik. Celsius-fokonként ez a kapacitás mintegy hét százalékkal nő. Az extrém esőzések növekvő száma nagyjából megegyezik a hőmérséklet globális emelkedésével - írták a kutatók.