-
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12. -
1100 éve Európában
Székesfehérváron indul az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban című kulturális programsorozat: augusztus 10. és 16. között 14 programmal várják az érdeklődőket a kultúrstratégiai intézmények a Székesfehérvári Királyi Napok kísérőrendezvényeként.
2024.08.06. -
Folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése; az eddigi vizsgálatok számos szabálytalanságot tártak fel. A szabályszegők most még többet kockáztatnak. Augusztus 1-jétől ugyanis duplázódott a mulasztási bírság, így akár kétmillió forintos szankcióval is számolhat például az, aki be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztat, vagy elmulasztja a nyugtaadást.
2024.08.04.
Eskütétellel alakult meg az új parlament
Megalakult az új parlament, miután a képviselők a történelmi zászlók előtt letették esküjüket. Ezt megelőzően az Országgyűlés korelnökéből és a korjegyzőkből álló testület jelentést tett a mandátumvizsgálat eredményéről, amelynek alapján valamennyi képviselő megbízólevelét szabályszerűnek találták. A parlament - 197 igen szavazattal - igazolta a képviselők és a szószólók mandátumát.
2014.05.06. 14:17 |
Megalakult az új parlament, miután a képviselők a történelmi zászlók előtt letették esküjüket. Ezt megelőzően az Országgyűlés korelnökéből és a korjegyzőkből álló testület jelentést tett a mandátumvizsgálat eredményéről, amelynek alapján valamennyi képviselő megbízólevelét szabályszerűnek találták. A parlament - 197 igen szavazattal - igazolta a képviselők és a szószólók mandátumát.
![](/_user/0/Image/00000Gergo_2014/majus/ogy02.jpg)
"A magyar nemzet befejezettnek tekinti a rendszerváltás folyamatát, amit az április 6-i választások eredménye is alátámaszt" - mondta Áder János kedden az Országgyűlés alakuló ülésén. A köztársasági elnök fontos feladatnak nevezte, hogy hazánk a terméketlen vitákon túllépve, továbbmenjen a nyugatos polgárosodás útján. Az államfő szerint az április 6-ai országgyűlési választás eredménye arra kell, hogy intsen mindenkit, hogy a magyar nemzet befejezettnek tekinti a rendszerváltás hosszúra nyúlt folyamatát. „A népakarat egyértelmű kinyilvánítása arra kell, hogy intse az itt ülő pártok képviselőit, hogy a szimbolikus ügyekben folytatott árnyékbokszolás sehová sem vezet” – fogalmazott, hozzátéve: a magyar polgárokat e helyett sokkal inkább az a kérdés érdekli, miként tehetjük jobbá közös életünket.
![](/_user/0/Image/00000Peter_2014/majus/allamfo.jpg)
A rendszerváltás Magyarországának polgárai szabadságot és jólétet akartak, ám e két alapvető remény nem egyformán vált valóra, mert míg „szabadságvágyunk követelései lépésről lépésre mind teljesültek”, a tisztes polgári lét lehetősége ma még korántsem adatik meg mindenkinek" – hívta fel a figyelmet Áder. Ezért miközben érdemes az elmúlt közel két és fél évtized Országgyűléseinek és kormányainak teljesítményét elismerve közös értékként tekinteni az emberi és polgári szabadságjogok megteremtésére, a demokratikus jogállami intézményrendszerre, a NATO- és az EU-csatlakozásra, aközben „nem szabad szem elől tévesztenünk, hogy a jólét megteremtésében korántsem voltunk olyan sikeresek, mint a szabadság kérdésében” – mutatott rá. Ennek alapján az elkövetkező új korszak legnagyobb feladatául az ország nyugatos polgárosodásának megerősítését határozta meg a köztársasági elnök.
![](/_user/0/Image/00000Peter_2014/majus/hazelnok.jpg)
A titkos választáson a képviselők 171 igen, 19 nem szavazattal, 3 tartózkodás mellett választották meg újra házelnöknek Kövér Lászlót, a Fidesz országos választmányának elnökét, aki a voksolás eredményének kihirdetése után esküt tett. Kövér László volt a parlament elnöke az előző ciklus nagy részében is, 2010. augusztus 6-tól. "A kedden megalakuló Országgyűlés az első, amely a teljes nemzetet képviseli - mondta elnöki köszöntőjében Kövér László a házelnökké választása után, az Országgyűlés előtt. A házelnök beszédében hangsúlyozta, hogy a képviselőknek az egész nemzet érdekében kell politizálniuk, vagyis a parlament "több, mint Országgyűlés" - mondta.
Hozzáfűzte: csak akkor tudnak ezen feladatuknak eleget tenni, ha legalább az alapvető sorskérdésekben megtalálják a közös nevezőt, "amely oly' fájdalmasan hiányzott közéletünkből az elmúlt majd' negyed század alatt" - mondta. Kövér László úgy fogalmazott: "már több tapasztalatom van, mint amennyi illúzióm maradt". Azt mondta, óvatos reményre lát alapot a tekintetben, hogy ebben a négy évben maguk mögött hagyhatják a vitákat eddig folyamatosan kísérő terméketlen küzdelmeket. A házelnök köszönetet mondott a polgárok bizalmának, de az előző négy év parlamenti képviselőinek is azért a munkáért, "amelynek révén - elkerülve az összeomlást - kiemeltük hazánkat a válságból, s megteremtettük egy új, XXI. századi állam- és nemzetépítés törvényi alapjait".