-
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12. -
1100 éve Európában
Székesfehérváron indul az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban című kulturális programsorozat: augusztus 10. és 16. között 14 programmal várják az érdeklődőket a kultúrstratégiai intézmények a Székesfehérvári Királyi Napok kísérőrendezvényeként.
2024.08.06. -
Folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése; az eddigi vizsgálatok számos szabálytalanságot tártak fel. A szabályszegők most még többet kockáztatnak. Augusztus 1-jétől ugyanis duplázódott a mulasztási bírság, így akár kétmillió forintos szankcióval is számolhat például az, aki be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztat, vagy elmulasztja a nyugtaadást.
2024.08.04.
Katyn története minden európai polgár története
Ami 1940-ben Katynban és azután Közép-Európában történt, az minden európai polgár és nemzet közös története, amelyek megmutatják a létező szocializmus valódi mivoltát - mondta Vargha Tamás, a Honvédelmi Minisztérium parlamenti államtitkára a katyni áldozatok emléknapja alkalmából rendezett szombati megemlékezésen Budapesten.
2013.04.13. 15:14 |
Ami 1940-ben Katynban és azután Közép-Európában történt, az minden európai polgár és nemzet közös története, amelyek megmutatják a létező szocializmus valódi mivoltát - mondta Vargha Tamás, a Honvédelmi Minisztérium parlamenti államtitkára a katyni áldozatok emléknapja alkalmából rendezett szombati megemlékezésen Budapesten.
![](/_user/0/Image/Armand_2013/Aprilis/varghatamas.jpg)
Hangsúlyozta, ami ott történt, az „néhány lelkét vesztett hatalomtechnikus racionálisnak látszó, ugyanakkor végtelen kegyetlen döntése volt, amit végletesen elembertelenedett gyilkosok hajtottak végre”. Egy nemzetet akartak meggyilkolni, mindazokat, akik ellenálltak a társadalom bolsevik típusú átalakításának.
Vargha Tamás elmondta, a katyni mészárlás emlékére létrehozott parkban emlékeznünk kell, hogy tudjuk: Közép-Európában összetartozunk, mert közös a múltunk, a sorsunk, az érdekeink, az életünk. „Emlékeznünk kell, hogy tudjuk és értsük, milyen fontos, milyen nagy kincs a lengyel-magyar barátság” - fogalmazott az államtitkár.
Szombaton, a katyni áldozatok emléknapja alkalmából rendezett megemlékezésen arra a csaknem 22 ezer lengyel áldozatra emlékeztek, akiket 1940-ben hurcoltak a Szovjetunióba, majd Sztálin parancsára a Katynhoz közeli erdőben kivégeztek, és tömegsírba temettek. Andrzej Krzysztof Kumertal, a Lengyel Harc és Mártíromság Emlékét Õrző Tanács minisztere beszédében felidézte a katyni mártírok parkjának történetét, amelynek ötletgazdája Tarlós István, Óbuda korábbi polgármestere, jelenlegi főpolgármester volt. Elmondta: ez a magyarok és lengyelek számára különleges hely, és a két nép barátságát jelképezi.
A megemlékezésen részt vett és az emlékműnél koszorút helyezett el többek között a HM parlamenti államtitkára és a lengyel miniszter mellett Roman Kowalski, a Lengyel Köztársaság budapesti nagykövete, György István és Csomós Miklós főpolgármester-helyettesek, Bús Balázs, Óbuda polgármestere, több országgyűlési képviselő - Menczer Erzsébet és Tóth Gábor fideszes képviselők, Aradszki András KDNP-s és Ertsey Katalin LMP-és -, valamint a Hatvannégy Vármegye Ifjúság Mozgalom tagjai, további politikusok, magánszemélyek, civil szervezetek képviselői.