-
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12. -
1100 éve Európában
Székesfehérváron indul az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban című kulturális programsorozat: augusztus 10. és 16. között 14 programmal várják az érdeklődőket a kultúrstratégiai intézmények a Székesfehérvári Királyi Napok kísérőrendezvényeként.
2024.08.06. -
Folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése; az eddigi vizsgálatok számos szabálytalanságot tártak fel. A szabályszegők most még többet kockáztatnak. Augusztus 1-jétől ugyanis duplázódott a mulasztási bírság, így akár kétmillió forintos szankcióval is számolhat például az, aki be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztat, vagy elmulasztja a nyugtaadást.
2024.08.04.
Péntekig lehet jelentkezni a középiskolai felételire
December 10-ig jelentkezhetnek a középiskolai felvételire a negyedik, hatodik és nyolcadik évfolyamos általános iskolások. Akik eddig az időpontig leadják jelentkezési lapjukat, kétszer negyvenöt perc alatt tíz-tíz matematikai és magyar nyelvi feladatot kell megoldaniuk januárban. Az egységes írásbeli felvételi vizsgákat 2011. január 22-én tartják, a felvételt hirdető középfokú iskolák pedig április 27-ig elküldik a felvételről vagy elutasításról szóló értesítést.
2010.12.09. 08:33 |
December 10-ig jelentkezhetnek a középiskolai felvételire a negyedik, hatodik és nyolcadik évfolyamos általános iskolások. Akik eddig az időpontig leadják jelentkezési lapjukat, kétszer negyvenöt perc alatt tíz-tíz matematikai és magyar nyelvi feladatot kell megoldaniuk januárban.
Három módszer közül választhatnak az intézmények azzal kapcsolatban, kit vesznek fel a középiskolai felvételi során. Vagy kizárólag az általános iskolai tanulmányi eredményeket veszik figyelembe, vagy a félévi és év végi jegyeket, illetve a központi írásbeli vizsgán elért pontszámokat összesítik, és ez alapján állítják össze a diákok rangsorát.
![](/_user/0/Image/000Gergo_2010/decembertol/felveteli02.jpg)
Az iskola választhat, hogy melyik tárgyból kéri a vizsga eredményét, ahogy az is előfordulhat, hogy a matematikát és a magyart eltérő súllyal számítják be. A végső pontokat azonban mindenképpen úgy kell kiszámítaniuk, hogy az összpontszám minimum ötven százalékát a teszten elért pontok adják. A harmadik lehetőség, hogy a tanulmányi teljesítmény és az írásbeli vizsga mellett a pontokhoz a szóbeli meghallgatáson elért eredményt is hozzáadják - ám ez az összpontszám maximum huszonöt százalékát teheti ki.
Az intézményeknek október 15-ig kellett közzétenniük honlapjukon, hogy kérik-e a jelentkezőktől a központi írásbeli vizsga eredményét. Ugyan az intézmények döntenek arról, hogy mely tantárgyak félévi, illetve év végi érdemjegyeit veszik figyelembe, az általános iskolai magatartás és szorgalom jegyet, valamint a nyelvvizsgát, a tanulmányi versenyt, a sportversenyt és egyéb kiemelkedő teljesítményt nem számíthatják bele az összpontszámba.
A nyolc, a hat és a négy évfolyamos gimnáziumok írásbeli vizsgáit a magyar nyelvi és matematikai kompetenciákat mérő, egységes követelményeket tartalmazó feladatlapok alapján, országosan egységes eljárásrend szerint szervezik meg minden évben. Mindhárom korcsoport számára külön feladatlap és javítási útmutató készül.
A magyar nyelvből és matematikából készített központi írásbeli feladatsorok elsősorban nem tantárgyi, lexikális tudást mérnek, hanem azokat a képességeket és készségeket, amelyek a "középfokú iskolában való eredményes továbbtanuláshoz szükségesek". A vizsga feladatlaponként 45 percet vesz igénybe, a két feladatlap kitöltése között 15 perc szünetet kell tartani: egy-egy feladatra körülbelül öt percük van a diákoknak.
Az egységes írásbeli felvételi vizsgákat az érintett hat- és nyolcosztályos gimnáziumokban 2011. január 22-én tartják meg, melyet követően a pótló vizsgákat január 27-én rendezik meg. A kiemelkedő tehetséget kibontakoztató felkészítést nyújtó középiskolák kilencedik évfolyamára jelentkezők január 29-én írhatják meg az egységes írásbeli felvételi vizsgákat.
A központi írásbeli vizsga eredményéről a vizsgát szervező iskola február 10-ig tájékoztatja a diákokat. A szóbeli meghallgatásokat február 21-től március 11-ig szervezik meg a középiskolák, melyet követően március 16-án teszik közzé a középfokú iskolák ideiglenes felvételi jegyzékét. A tanulói adatlapot, így a megjelölt iskolák között felállított sorrendet március 17-18-áig lehet módosítani.
A felvételt hirdető középfokú iskolák április 27-ig elküldik a felvételről vagy elutasításról szóló értesítést a diákoknak és az általános iskoláknak, majd azokban a középfokú iskolákban, ahová a felvehető létszám kilencven százalékánál kevesebb diák került be, a rendkívüli felvételi eljárást május 2. és 13. között bonyolítják le. A rendkívüli felvételi eljárást hirdető középfokú iskolák május 17-ig döntenek a felvételi kérelmekről, beiratkozni pedig június 27. és 29. között lehet a középfokú iskolákba.
Változik azonban a tervek szerint a hat- és nyolcosztályos gimnáziumok felvételi rendje, és a következő tanévtől ismét tarthatnak saját szóbeli vizsgát. A jelenlegi felvételi rendszerben a diákok korábbi érdemjegyeik, illetve az egységes írásbeli feladatok teljesítése során elért pontszámok alapján nyerhetek felvételt valamely középiskolába. Glovicki Zoltán, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium közoktatási helyettes államtitkára szerint azonban a központi felvételi nem képes arra, hogy eléggé széthúzza a mezőnyt, amely mellett az írásbeli eredmények sem adnak releváns képet a tehetségről.