-
Nagyboldogasszony napja
Nagyboldogasszony napja Szent István óta parancsolt ünnep. Bár a mennybevétel dogmáját XII. Pius pápa viszonylag későn,1950-ben hirdette csak ki, az ünnep az egyház sok évszázados hitbeli meggyőződését tükrözi. Magyarországon ez a nap kiemelt ünnep, 1948-ig munkaszüneti nap volt. Csütörtökön, Nagyboldogasszony ünnepén Spányi Antal megyés püspök tart ünnepi szentmisét a Bazilikában este hét órakor.
2024.08.15. -
Tetőzik a Perseida meteorraj
Színes programokkal vár mindenkit ma is a Székesfehérvári Királyi Napok. A fesztiválozás közepette azonban éjszaka érdemes lesz az égre is feltekinteni: tetőzik a Perseida meteorraj, várhatóan most figyelhető majd meg az égbolton a legtöbb hullócsillag.
2024.08.12. -
1100 éve Európában
Székesfehérváron indul az 1100 éve Európában, 20 éve az Unióban című kulturális programsorozat: augusztus 10. és 16. között 14 programmal várják az érdeklődőket a kultúrstratégiai intézmények a Székesfehérvári Királyi Napok kísérőrendezvényeként.
2024.08.06. -
Folytatódik a nyári ellenőrzés
Folytatódik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) kiemelt, nyári ellenőrzése; az eddigi vizsgálatok számos szabálytalanságot tártak fel. A szabályszegők most még többet kockáztatnak. Augusztus 1-jétől ugyanis duplázódott a mulasztási bírság, így akár kétmillió forintos szankcióval is számolhat például az, aki be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztat, vagy elmulasztja a nyugtaadást.
2024.08.04.
Pótfelvételi ponthatárok: ma végleg eldől, ki jutott be idén egyetemre, főiskolára
A pótfelvételi ponthatárok kihirdetésével azok számára is kiderül, hogy megkezdhetik-e felsőoktatási tanulmányaikat, akik második körben adták be jelentkezésüket. Nem kell elkeserednie azonban annak, aki nem jutott be idén egyetemre vagy főiskolára. Ha OKJ-s képzést választ, az előtte álló évben elsajátíthat egy szakmát, és akár a következő évi felvételihez szükséges többletpontszámot is megszerezheti.
2015.08.26. 09:06 |
A pótfelvételi ponthatárok kihirdetésével azok számára is kiderül, hogy megkezdhetik-e felsőoktatási tanulmányaikat, akik második körben adták be jelentkezésüket. Nem kell elkeserednie azonban annak, aki nem jutott be idén egyetemre vagy főiskolára. Ha OKJ-s képzést választ, az előtte álló évben elsajátíthat egy szakmát, és akár a következő évi felvételihez szükséges többletpontszámot is megszerezheti.
A jelentkezők 68 százaléka, összesen 72 ezer fiatal már július 23-án biztos lehetett benne, hogy bejutott a kiválasztott egyetemre vagy főiskolára. Az a körülbelül 33 ezer diák ugyanakkor, aki ebben a körben nem nyert felvételt, pótfelvételi keretében is jelentkezhetett egy kiválasztott intézmény képzésére. Számukra ma dől el, hogy szeptemberben ők is egyetemisták vagy főiskolások lesznek-e.
![](/_user/0/Image/000000Gergo2015/augusztus/potfelv__teli02.jpg)
Azoknak sem kell elkeseredniük azonban, akik idén nem nyertek felvételt. Középfokú végzettséggel ugyanis a munkaerőpiacon keresett szakképesítések megszerzésének lehetősége is megnyílik a diákok előtt. Számos gyakorlatorientált, értékes tudást biztosító felnőttképzésre lehet beiratkozni, és sok pozíció betöltéséhez nem is szükséges a felsőfokú végzettség. A felnőttképzéssel foglalkozó, országos hálózattal rendelkező Perfekt Zrt. oktatási igazgatója, Bársony Csaba szerint az OKJ-s képzések előnye, hogy gyakorlatközpontúan lehet az ismereteket elsajátítani, sok munkaadó kifejezetten a szakképesítéssel rendelkezőket részesíti előnyben. Azoknak, akik későbbi felsőoktatási tanulmányokban gondolkodnak, fontos szempont, hogy a szakterületi OKJ-s képzés akár 24 többletpontot jelenthet a felsőoktatási felvételi során, ráadásul az OKJ-s képzés ideje alatt nem fogynak a felsőoktatásban felhasználható állami ösztöndíjas szemeszterek.
A számok is azt mutatják, hogy az érettségizett fiatalok közül egyre többen érdeklődnek az OKJ-s képzések iránt. 2010-hez képest ugyanis megnégyszereződött azoknak a fiataloknak az aránya, akik valamilyen szakma elsajátítása mellett döntenek közvetlenül az érettségi bizonyítvány megszerzése után. A jelenség alapvetően az OKJ-s képzések rugalmasságával, a végzettség hasznosíthatóságával, és a felsőoktatás hosszú képzési idejével magyarázható.